Normaltilstand?template=&responseToken=585d9f9caae72fb5bd8eac2eb239f285


 * Den globale sirkulasjonen i havet**

Når solstrålene treffer jorda blir strålene ulikt fordelt på kloden. De fleste strålene vil treffe ekvator, og da vil oppvarmingen være størst der. Dette fører til store temperaturforskjeller mellom ekvator og polen. Bevegelser i luften (vinden) og i havet (havstrømmer) styres av denne temperaturforskjellen, og fører til at varme transporteres fra ekvator mot polene. Varmetransporten i havet er veldig viktig, havet står for rundt halvparten av varmetransporten på jorden. Og varmen blir transportert i ulike strømmer, vi kaller det for havets transportbånd.



Havets transportsbånd består av overflatestrømmer og dyphavstrømmer. Overflatestrømmer er varmt overflatevann som strømmer mot polene og retunerer igjen som kalde dypvannstrømmer. Vi sier at dypvannsdannelsen i Nord - Atlanteren og i Antarktis virker som drivere (pumper) i havetstransportbånd, også kalt den globale sirkulasjon. Det er de øverste 500 meter som tar del i overflatestrømmene, og denne grensesonen mellom dette overflatevannet og det kalde dyphavvannet under, kalles for termoklinen. Overflatevannet blir påvirket av //Corioliskraften,// denne kraften skyldes jordrotasjonen og fører til at luft og havstrømmer bli avbøyd mot høyre på den nordlige halvkulen, og avbøyd mot venstre på den sørlige halvkule.
 * Overflatevannet**

Av og til vil det kalde, næringsrike dyphavsvannet komme opp til overflaten. Det kan skyldes hvis det det blåser kraftig fralandsvind og fører med seg det varme overflatevannet og da vil det skje en //oppveling// og det kalde vannet vil komme opp til overflaten.

Både overflatestrømmer og dyphavsstrømmer er en del av den globale sirkulasjonen i havet. Vi snakker om havets transportbånd. Varmt overflatevann strømmer mot høyere breddegrader, og returnerer som kalde dypvannsstrømmer. Dypvannsdannelsen i Nord-Atlanteren og i Antarktis virker som pumper i den globale sirkulasjonen. Det kan ta flere hundre år, kanskje over tusen år, for vannet å gjennomføre hele "runden".
 * FRA BOKÅ HEEEEEE**

Hva vil skje dersom dypvannsdannelsen tar slutt?? Det har antakelig skjedd før. På slutten av siste istid ble det dannet en stor bredemt innsjø, Lake Agassiz, i Nord-Amerika. For ca. 8400 år siden brast isdemningen, og store mengder ferskvann strømmet ut i det nordlige Atlanterhavet. Den store tilførselen av ferskvann påvirket dypvannsdannelsen, og førte til at "pumpekraften" i transportbåndet. I løpet av noen tiår forsvant den nordaltantiske delen av den globale sirkulasjonen, noe som fikk alvorlige følger for store deler av kloden. Blant annet førte det til kaldere vintre i Europa. Det tok sannsynligvis mer enn tusen år før sirkulasjonen kom ordentilg i gang igjen i nordområdene.

Den globale oppvarmingen vi opplever i dag, fører til økt fordamping i tropene og til mer nedbør i issmelting i polarområdene. Høyere vanntemperatur og økt tilførsel av ferskvann gjør at overflatevannet i havene får lavere tetthet. Det har vært spekulert i om dette kan føre til at dypvannsdannelsen, og dermed havets transportbånd, vil stoppe opp. Det vil neppe skje i nærmeste framtid. De fleste klimamodellene viser at transportbåndet kan bli noe svakere, men ikke stoppe opp, i løpet av de neste hundre år.

Sammen med de sørvestlige vindene gjør Den nordatlantiske strømmen at gjennomsnittstemperaturen ligger mange grader høyere på norskekysten enn i andre områder på samme breddegrad. På den andre siden av Atlanterhavet, på Grønlandm er forholdene nesten som i en istid. En svekket nordatlantisk strøm vil ha en avkjølende effekt i Nordvest- Europa, mens den globale oppvarmingen vil ha motsatt virkning. Klimamodellene sier at den globale oppvarmingen vil bety mest, det forventes at klimaet vil bli varmere enn i dag.

[]